A Kúria megállapította, hogy a Kp. rendszerében a hatósági intézkedések az egyedi döntések körébe tartoznak, így azok továbbra is közigazgatási jogvita tárgyát képezhetik.
A Kúria az ügyfél építésügyi eljárásba való bevonása elmaradásának következményeivel foglalkozott ítéletében
A Kúria szerint az Étv. 53/H. §-ban foglalt hat hónapos határidő elteltével a mellőzött ügyfél ügyféli jogai „elenyésznek”, és az ügyfélmellőzésre alapított semmisségi ok alapján a döntés megsemmisítésének sincs helye.
A Kúria a hivatalból indult hatósági eljárásra irányadó ügyintézési határidő kétszeres túllépésének következményeivel foglalkozott
A Kúria szerint a könyvvizsgáló IFRS minősítésének és kibocsátói minősítésének visszavonása az Ákr. 103. § (4) bekezdése szempontjából egyéb jogkövetkezménynek minősül, míg a figyelmeztetés a jogszerű állapot helyreállítása körébe tartozik.
A Kúria a hatósági döntések végrehajtása során kiszabható bírságok kérdéskörével foglalkozott
A Kúria szerint a végrehajtható döntés önkéntes teljesítésének elmaradása esetén nem szabható ki az Ákr. 77. § szerinti eljárási bírság a kötelezést előíró határozat végrehajtására.
A Kúria a hatósági döntések végrehajtása során kiszabható bírságok kérdéskörével foglalkozottTovább
A Kúria a hatósági döntések hivatalbóli visszavonására és módosítására nyitva álló egy éves határidő jogi természetével foglalkozott végzésében
A Kúria szerint a hatósági döntés módosítására vonatkozó egy éves határidőn belül a hatóságnak csupán a döntés közlése iránt kell intézkedne, az azonban nem feltétel, hogy a döntés e határidőn belül közlésre is kerüljön.
A Kúria az objektív felelősségen alapuló közigazgatási szankciók jellemzőivel foglalkozott ítéletében
A Kúria szerint az objektív közigazgatási jogi felelősség lényege, hogy a szabályszegő magatartáshoz fűzi a jogkövetkezményt, függetlenül a szabályszegő vétkességétől vagy felróhatóságától.
A Kúria a közigazgatási perbeli hivatalbóli vizsgálat eljárási szabályait értelmezte
Hivatalbóli vizsgálat elrendelése esetén a bíróságnak követnie kell a Kp. által meghatározott eljárásrendet, ítéletében pedig számot kell adnia a hivatalbóli vizsgálat szükségességének indokairól.
A Kúria a közigazgatási perbeli hivatalbóli vizsgálat eljárási szabályait értelmezteTovább
A Kúria a szakhatósági állásfoglalás és a „szakmai vélemény” elhatárolásával foglalkozott az idegenrendészeti eljárások kontextusában
A Kúria szerint, ha a rendőrségnek a harmadik országbeli állampolgár közbiztonságra vonatkozó veszélyessége tekintetében adott véleménye nem minősül szakhatósági állásfoglalásnak, azt az alperesnek érdemben értékelnie kell határozatában.
A Kúria a további ügyfél bevonásának elmaradását mint semmisségi okot értelmezte ítéletében
A Kúria azt vizsgálta, hogy a médiatartalom-szolgáltató vezető tisztségviselője ügyfélnek minősül-e, ha a médiahatóság az ismételt jogsértésre figyelemmel őt is bírsággal sújtja.
A Kúria a további ügyfél bevonásának elmaradását mint semmisségi okot értelmezte ítéletébenTovább